![](http://www.elektronika.lt/_sys/img/dot.gif) |
![](/_sys/img/dot.gif)
|
Elektronika.lt portalo forumas
Jūs esate neprisijungęs lankytojas. Norint dalyvauti diskusijose, būtina užsiregistruoti ir prisijungti prie forumo.
Prisijungę galėsite kurti naujas temas, atsakyti į kitų užduotus klausimus, balsuoti forumo apklausose.
Administracija pasilieka teisę pašalinti pasisakymus bei dalyvius,
kurie nesilaiko forumo taisyklių.
Pastebėjus nusižengimus, prašome pranešti.
Dabar yra 2024 09 08, 03:16. Visos datos yra GMT + 2 valandos.
|
|
|
![](/_sys/img/box_ico.gif) |
Forumas » Forumo informacija » IX etapas. Universali trifazio variklio pavara
|
Jūs negalite rašyti naujų pranešimų į šį forumą Jūs negalite atsakinėti į pranešimus šiame forume Jūs negalite redaguoti savo pranešimų šiame forume Jūs negalite ištrinti savo pranešimų šiame forume Jūs negalite dalyvauti apklausose šiame forume
|
|
|
![](/_sys/img/dot.gif) |
![](/_sys/img/dot.gif) |
![](/_sys/img/dot.gif) |
![](templates/elektronikalt/images/folder.gif) |
IX etapas. Universali trifazio variklio pavara |
Parašytas: 2010 11 16, 19:03 |
|
|
|
:)
Tekstas iš pristatymo:
Sveiki, mano vardas Šarūnas Šutavičius ir šiame filmuke pristatau savo projektą Universali trifazio variklio pavara.
Tai kas gi ta pavara? Iš esmės tai yra elektros variklį kontroliuojantis elektroninis valdiklis, kuris reguliuoja variklio greitį, sukimo momentą bei galią. Konkrečiai šio valdiklio užduotis valdyti elektra varomoje transporto priemonėje įmontuotą trifazį variklį. Variklis gali būti įprastinis asinchroninis su trumpai jungtu rotoriumi arba ypatingai kompaktiškas sinchroninis, su stipriais neodimio magnetais. Štai šio, vos pusantro kilogramo sveriančio variklio ilgalaikė gala yra 5 kW, o trumpalaikė, reikalinga transporto priemonės bėgėjimosi metu net 12 kW. Na o padidinus apsukas galima išspausti ir dar apie 50% didesnę galią.
Trifaziai valdikliai nėra naujiena RC modelių mėgėjams, taip pat jie montuojami ir elektriniuose dviračiuose. Tokiu pat principu veikia ir kompiuterio kieto disko ar optinės laikmenos sukimo variklis. Tačiau visi tie valdikliai turi didelę problemą jų išėjime fazės stačiakampės, kas reiškia didelius harmoninius iškraipymus, vibracijas, triukšmą, kaitimą ir, galų gale, energijos nuostolius. Su mažomis galiomis tai nėra didelė problema, tačiau galingoje sistemoje šią problemą būtina spręsti.
Tai sprendžiama įvairiais impulso pločio moduliacijos algoritmais, pavyzdžiui, išėjime moduliuojamos trys sinusinės fazės. Tai labai stipriai sumažina minėtas problemas, bet turi ir trūkumą stipriai sumažėjusį akumuliatoriaus įtampos išnaudojimo koeficientą, kitaip tariant maksimalus variklio sukimosi greitis sumažėja 35 procentais. Mano tikslas yra pagaminti tylią ir ekonomišką pavarą, todėl buvo pasirinktas šiuo metu tobuliausias erdvės vektorių impulso pločio moduliacijos algoritmas, kurio įtampos išnaudojimas yra maždaug 15% geresnis nei įprasto sinusinio.
Na o čia, oscilografo ekrane trys viršutiniai spinduliai rodo variklio fazių signalus. Geriau įsižiūrėjus galima pamatyti kad tai yra vektorinės moduliacijos signalai. Kaip matote, įrašytų signalų fragmentą stumiant link kito variklio sektoriaus impulsų pločių santykis pamažu keičiasi, kas reiškia, kad fazių forma nėra stačiakampė. Tokiam valdymui įgyvendinti teko panaudoti specialų AVR šeimos mikrovaldiklį su integruota sparčia variklių valdymui skirta periferija.
Šiuo metu valdiklis yra maketavimo stadijoje, bet jau rodo gana neblogus rezultatus ne tik maitinamas pastovia įtampa suka trifazį variklį ir reguliuoja jo greitį, bet ir regeneracinio stabdyno režime mechaninę energiją verčia elektrine ir taip sugrąžina energiją atgal į maitinimo šaltinį. Tokią funkciją įdiegus transporto priemonėje, vienu įkrovimu mieste nuvažiuojamas atstumas pailgėtų apie 10-15%.
Dabar maketo bandymai vyksta su kompiuterio optinio įrenginio varikliu, nes eksperimentuojant su valdiklio programa anksčiau bandytas ratas dėl didelio sukimo momento apsivertė su visu stendu ir išvartė pusę kambario.
Dabartinis maketas turi srovės ribojimą iki 150A, kuris vėliau bus padidintas iki 300A. Srovės ribojimas apsaugo variklį, akumuliatorių bei elektroniką nuo perkrovimo, taip pat reguliuoja sukimo momentą. Maksimali sistemos įtampa 100V, taigi pikinė galia iki 30 kW.
--
Klausimai laukiami ir bus mielai atsakyti. |
|
|
|
|
![](/_sys/img/dot.gif) |
![](templates/elektronikalt/images/folder.gif) |
IX etapas. Universali trifazio variklio pavara |
Parašytas: 2010 11 16, 19:24 |
|
|
|
Circuit rašo: |
Dabar maketo bandymai vyksta su kompiuterio optinio įrenginio varikliu, nes eksperimentuojant su valdiklio programa anksčiau bandytas ratas dėl didelio sukimo momento apsivertė su visu stendu ir išvartė pusę kambario. |
O cia tai nepasiseke
O, beje, koks ten AVR mikrovaldiklis ? |
|
|
|
|
![](/_sys/img/dot.gif) |
![](templates/elektronikalt/images/folder.gif) |
IX etapas. Universali trifazio variklio pavara |
Parašytas: 2010 11 16, 20:08 |
|
|
|
Citata: |
Štai šio, vos pusantro kilogramo sveriančio variklio ilgalaikė gala yra 5 kW, o trumpalaikė, reikalinga transporto priemonės bėgėjimosi metu net 12 kW |
Gal galima gauti proof-linka i sito stebuklo aprasyma/parametrus?
(nes kazkaip cia deklaruoti sukele abejoniu)
Citata: |
Tai labai stipriai sumažina minėtas problemas, bet turi ir trūkumą stipriai sumažėjusį akumuliatoriaus įtampos išnaudojimo koeficientą, kitaip tariant maksimalus variklio sukimosi greitis sumažėja 35 procentais. |
O kas trukdo tiesiog pasirinkti didesne akumuliatoriaus itampa?
Citata: |
Mano tikslas yra pagaminti tylią ir ekonomišką pavarą, todėl buvo pasirinktas šiuo metu tobuliausias erdvės vektorių impulso pločio moduliacijos algoritmas, kurio įtampos išnaudojimas yra maždaug 15% geresnis nei įprasto sinusinio |
Jei tai atitinka filmuke parodyta grafika su sudvejinta sinusoides virsune - sis budas turi didesni harmoniku koeficienta, kuris kazin ar padidina NK.
Kuo tada argumentuojamas sio budo pasirinkimas pries tiesiog bendra itampos padidinima bet islaikant grynai sinusines itampas/sroves? |
|
_________________ Elektroje stebuklų nebūna - būna blogi kontaktai!
"Aš čia, gyva!"
(durnyno SHIT'o vardas - Lietuva) |
|
|
|
![](/_sys/img/dot.gif) |
![](templates/elektronikalt/images/folder.gif) |
IX etapas. Universali trifazio variklio pavara |
Parašytas: 2010 11 16, 20:30 |
|
|
|
RVRSS rašo: |
Citata: |
Štai šio, vos pusantro kilogramo sveriančio variklio ilgalaikė gala yra 5 kW, o trumpalaikė, reikalinga transporto priemonės bėgėjimosi metu net 12 kW |
Gal galima gauti proof-linka i sito stebuklo aprasyma/parametrus?
(nes kazkaip cia deklaruoti sukele abejoniu) |
Ačiū už klausimus, malonu kad žmonės domisi.
Šioks toks proof:
http://www.hobbycity.com/hobbyking/store/uh_viewItem.asp?idProduct=5142
"Maximum Power: 6500W"
Iš tikro čia šiek perlenkiama lazda, realiai jis dirbdamas tokiomis apsukomis (su 48V maitinimu) gali duoti šiek tiek virš 5kW (labai priklauso nuo aušinimo). Esu pagaminęs jam turbininį ventiliatorių, su kuriuo, esant aplinkos temperatūrai ~15°C ir ~5.5kW apkrovai motoro apvijų temperatūra nusistovi ties ~70°C. Šis motoras yra įmontuotas mano elektriniame motoroleryje, kuriuo jau mėnesį važinėju Vilniaus gatvėmis.
Pardavėjas nurodo kad maksimali įtampa yra 48V, tačiau sudėjus normalius guolius ir šiek tiek pratekinus variklio korpusą (kad didysis guolis nebūtų taip žiauriai užspaustas) jis sėkmingai dirba su 66V įtampa. Manau kad tai tikrai ne riba, atlaikytų ir 80V (ir proporcingai didesnę galią).
Ventiliatorius atrodo taip:
O čia įrodymas, kad galios daugiau nei turėjo originalus 50cm² variklis (buvo 3,5kW):
RVRSS rašo: |
Citata: |
Tai labai stipriai sumažina minėtas problemas, bet turi ir trūkumą stipriai sumažėjusį akumuliatoriaus įtampos išnaudojimo koeficientą, kitaip tariant maksimalus variklio sukimosi greitis sumažėja 35 procentais. |
O kas trukdo tiesiog pasirinkti didesne akumuliatoriaus itampa? |
Pagalvokim. Akumuliatoriaus talpa, tarkime, yra 150 Ah (dėl paprastumo). Valdiklis riboja srovę iš akumuliatoriaus, tarkime tai yra 150A. Taigi, akumuliatorius tokią srovę gali duoti 1 valandą (150 Ah/150A = 1h). Prie maksimalios valdiklio išėjimo įtampos, motoro apsukos, tarkime, yra 10'000 RPM. Panaudojus SVPWM algoritmą su ta pačia akumuliatoriaus srove ir įtampa gaunamos ~15% aukštesnės apsukos, kas bus 11'500 RPM. Tai ką mes turime? Fizikos vadovėlis sako, kad mechaninė galia (apsukos)*(sukimo momentas). Sukimo momentas nesikeičia, nes jis yra proporcingas srovei. O apsukos padidėjo 15%... Tai ką turim? :) Turim 15% didesnę galią iš to paties akumuliatoriaus. O akumuliatoriaus įtampos pakėlimui reikėtų pridėti krūvą papildomų sunkių, didelių ir brangių celių.
RVRSS rašo: |
Citata: |
Mano tikslas yra pagaminti tylią ir ekonomišką pavarą, todėl buvo pasirinktas šiuo metu tobuliausias erdvės vektorių impulso pločio moduliacijos algoritmas, kurio įtampos išnaudojimas yra maždaug 15% geresnis nei įprasto sinusinio |
Jei tai atitinka filmuke parodyta grafika su sudvejinta sinusoides virsune - sis budas turi didesni harmoniku koeficienta, kuris kazin ar padidina NK.
Kuo tada argumentuojamas sio budo pasirinkimas pries tiesiog bendra itampos padidinima bet islaikant grynai sinusines itampas/sroves? |
Varikliui iš tikro yra visiškai dzin kaip atrodo pavienės fazės. Jam svarbu tik tarpfazė. Juk srovė teka tarp fazių, ar ne? :) Tarpfazis, grubiai tariant, yra dviejų fazių įtampų suma. Pabandyk sudėti tų "sudvejintų" fazių įtampas - gausi gražią sinusoidę, kurios amplitudė yra 15% didesnė nei sinusinių fazių tarpfazis. Apie tai jau kažkada rašiau čia, net įrodžiau kad suma yra sinusoidė:
http://www.elektronika.lt/forum/viewtopic.php?p=422784#422784
kionig rašo: |
O, beje, koks ten AVR mikrovaldiklis ? |
AT90PWM3B
Jame yra integruotas DAC, analoginiai komparatoriai (su reguliuojamu threshold) ir kiti žaisliukai, bet svarbiausias - PSC (power stage controller), kuris sukasi nuo PLL pakeltu dažniu (pas mane 48MHz, nors CPU taktinis 24MHz) ir turi visas hardwarines apsaugas, aktyvų srovės ribojimą ir kt. Gana sudėtingas daiktas, bene 100psl datašyto kalba vien apie jį. |
|
|
|
|
![](/_sys/img/dot.gif) |
![](templates/elektronikalt/images/folder.gif) |
IX etapas. Universali trifazio variklio pavara |
Parašytas: 2010 11 16, 21:18 |
|
|
|
circuit rašo: |
Ačiū už klausimus, malonu kad žmonės domisi.
Šioks toks proof:
http://www.hobbycity.com/hobbyking/store/uh_viewItem.asp?idProduct=5142
"Maximum Power: 6500W"
Iš tikro čia šiek perlenkiama lazda, realiai jis dirbdamas tokiomis apsukomis (su 48V maitinimu) gali duoti šiek tiek virš 5kW (labai priklauso nuo aušinimo). Esu pagaminęs jam turbininį ventiliatorių, su kuriuo, esant aplinkos temperatūrai ~15°C ir ~5.5kW apkrovai motoro apvijų temperatūra nusistovi ties ~70°C. Šis motoras yra įmontuotas mano elektriniame motoroleryje, kuriuo jau mėnesį važinėju Vilniaus gatvėmis.
Pardavėjas nurodo kad maksimali įtampa yra 48V, tačiau sudėjus normalius guolius ir šiek tiek pratekinus variklio korpusą (kad didysis guolis nebūtų taip žiauriai užspaustas) jis sėkmingai dirba su 66V įtampa. Manau kad tai tikrai ne riba, atlaikytų ir 80V (ir proporcingai didesnę galią).
Ventiliatorius atrodo taip:
![](http://e-motion.lt/wp-content/uploads/2010/09/006.jpg) |
Na del patogumo perkelsiu cia tuos parametrus kur yra ten duoti:
Model: TR80-100-B
Wire Turns: 8
Resistance: 32ohm
Idle Current: 2A
ESC Required: 130A
Input Voltage : max. 48V
Kv : 130 rpm/V
Weight: 1570g
Shaft: 12mm
Voltage Range: 20-48v
Non Load Current: 2.0A
Maximum Power: 6500W
Equivalent: 60-80cc Gas Engine
Nesupratau del tos varzos - gal ten 32 miliomai?
Tada gaunasi 0.032x130A=4+V, toliau 4Vx130A=520W, visai imanoma geram 5+kW motorui su NK=90%, bet ar tikrai tuos 520W pavyks nupusti, ypac kai kaistant del didejancios apviju varzos jie dar padideja?
Konkreciai - kaip ten butent pucia ora tas ventiliatorius (oro srauto kelias koks?) ir svarbiausia - kaip buvo nustatyta, kad pastovi apkrova testo metu buvo ~5.5kW?
(vaziavimui galejo uztekti ir gerokai maziau vidutines galios)
circuit rašo: |
Pagalvokim. Akumuliatoriaus talpa, tarkime, yra 150 Ah (dėl paprastumo). Valdiklis riboja srovę iš akumuliatoriaus, tarkime tai yra 150A. Taigi, akumuliatorius tokią srovę gali duoti 1 valandą (150 Ah/150A = 1h). Prie maksimalios valdiklio išėjimo įtampos, motoro apsukos, tarkime, yra 10'000 RPM. Panaudojus SVPWM algoritmą su ta pačia akumuliatoriaus srove ir įtampa gaunamos ~15% aukštesnės apsukos, kas bus 11'500 RPM. Tai ką mes turime? Fizikos vadovėlis sako, kad mechaninė galia (apsukos)*(sukimo momentas). Sukimo momentas nesikeičia, nes jis yra proporcingas srovei. O apsukos padidėjo 15%... Tai ką turim? Turim 15% didesnę galią iš to paties akumuliatoriaus tą patį laiko tarpą. O akumuliatoriaus įtampos pakėlimui reikia pridėti krūvą papildomų sunkių, didelių ir brangių celių. |
Ne visai taip, jei fazes formuojame su PVM o ne tiesiniais stabilizatoriais.
Siuo atveju del geresnio pseudo-trapeciniu/sinusiniu itampu tarpusavio suderinimo tikrai itampa isejime gausime didesne taigi ir apsukas ir galia, bet padides ir is akumuliatoriaus imama srove, nes cia didesne itampa gaunama del beveik pilno maitinimo itampos isnaudojimo (PVM uzpildymas artimas 100%), tuo tarpu tradiciniu atveju su visais sinusais pries vienos fazes pika esancios dvi kitos fazes nepasiekia max amplitudes (butent todel ir negaunama max itampa), bet del tos pacios priezasties tos pacios dvi fazes savo PVM-ais "sukapoja" srove su mazesniu nei 100% uzpildymu, taigi ir akumas "mato" mazesne srove.
Kitaip tariant, nuo to kad kitaip sustumde fazes padidinsime itampa ant motoro, dyku watu is niekur neprisides.
Privaluma matau tik tame, kad tais 15% ar kiek ten galima sumazinti power-switchu max itampas.
circuit rašo: |
Varikliui iš tikro yra visiškai dzin kaip atrodo pavienės fazės. Jam svarbu tik tarpfazė. Juk srovė teka tarp fazių, ar ne? Tarpfazis, grubiai tariant, yra dviejų fazių įtampų suma. Pabandyk sudėti tų "sudvejintų" fazių įtampas - gausi gražią sinusoidę, kurios amplitudė yra 15% didesnė nei sinusinių fazių tarpfazis. Apie tai jau kažkada rašiau čia, net įrodžiau kad suma yra sinusoidė:
http://www.elektronika.lt/forum/viewtopic.php?p=422784#422784 |
Cia supratau, bet vistiek tenka grizti prie pries tai buvusio aspekto. |
|
_________________ Elektroje stebuklų nebūna - būna blogi kontaktai!
"Aš čia, gyva!"
(durnyno SHIT'o vardas - Lietuva) |
|
|
|
![](/_sys/img/dot.gif) |
![](templates/elektronikalt/images/folder.gif) |
IX etapas. Universali trifazio variklio pavara |
Parašytas: 2010 11 16, 21:43 |
|
|
|
RVRSS rašo: |
Na del patogumo perkelsiu cia tuos parametrus kur yra ten duoti:
Model: TR80-100-B
Wire Turns: 8
Resistance: 32ohm
Idle Current: 2A
ESC Required: 130A
Input Voltage : max. 48V
Kv : 130 rpm/V
Weight: 1570g
Shaft: 12mm
Voltage Range: 20-48v
Non Load Current: 2.0A
Maximum Power: 6500W
Equivalent: 60-80cc Gas Engine
Nesupratau del tos varzos - gal ten 32 miliomai?
Tada gaunasi 0.032x130A=4+V, toliau 4Vx130A=520W, visai imanoma geram 5+kW motorui su NK=90%, bet ar tikrai tuos 520W pavyks nupusti, ypac kai kaistant del didejancios apviju varzos jie dar padideja?
Konkreciai - kaip ten butent pucia ora tas ventiliatorius (oro srauto kelias koks?) ir svarbiausia - kaip buvo nustatyta, kad pastovi apkrova testo metu buvo ~5.5kW?
(vaziavimui galejo uztekti ir gerokai maziau vidutines galios) |
Taip, varža mili omai. Jei grįžtant prie SVPWM, dar turėk minty kad SVPWM atveju srovė vienu metu teka ne dviem apvijom (kaip tai vyksta paprastuose valdikliuose), bet per visas tris (pirmu atveju Rb=R+R, antru Rb=R+R/2), taigi turim dar ir 25% mažesnius šiluminius nuostolius.
Turiu tokį daiktą, vadinamą "cycle analyst". Jis matuoja srovę, įtampą, greitį ir pateikia visą aktualią išvestinę informaciją ir statistiką. Gana stipriai pasiardžiau kol akumuliatorius pilnai išsikrovė. Statistiškai vidutinė galia buvo ~5.5kW. Apvijų temperatūra - kaip ir minėta.
Ventiliatorius veikia taip pat kaip dulkių siurblyje: siurbia orą per variklio vidų (tarp statoriaus ir besisukančių magnetų), besisukantis ventiliatorius išsuka orą, kuris dėl didelės išcentrinės jėgos lekia į visus šonus ir taip paskui save traukia naują šaltą orą. Jei trumpai - turbina.
Kaip vaizdinė priemonė galėtų būti mano turima tokia vaizdo plokštė:
Prie maksimalios apkrovos ji srebia apie 300W (du GPU branduoliai). Ir tokios mažos turbinos pilnai užtenka temperatūrai palaikyti žemiau 80°C.
RVRSS rašo: |
circuit rašo: |
Pagalvokim. Akumuliatoriaus talpa, tarkime, yra 150 Ah (dėl paprastumo). Valdiklis riboja srovę iš akumuliatoriaus, tarkime tai yra 150A. Taigi, akumuliatorius tokią srovę gali duoti 1 valandą (150 Ah/150A = 1h). Prie maksimalios valdiklio išėjimo įtampos, motoro apsukos, tarkime, yra 10'000 RPM. Panaudojus SVPWM algoritmą su ta pačia akumuliatoriaus srove ir įtampa gaunamos ~15% aukštesnės apsukos, kas bus 11'500 RPM. Tai ką mes turime? Fizikos vadovėlis sako, kad mechaninė galia (apsukos)*(sukimo momentas). Sukimo momentas nesikeičia, nes jis yra proporcingas srovei. O apsukos padidėjo 15%... Tai ką turim? :) Turim 15% didesnę galią iš to paties akumuliatoriaus tą patį laiko tarpą. O akumuliatoriaus įtampos pakėlimui reikia pridėti krūvą papildomų sunkių, didelių ir brangių celių. |
Ne visai taip, jei fazes formuojame su PVM o ne tiesiniais stabilizatoriais.
Siuo atveju del geresnio pseudo-trapeciniu/sinusiniu itampu tarpusavio suderinimo tikrai itampa isejime gausime didesne taigi ir apsukas ir galia, bet padides ir is akumuliatoriaus imama srove, nes cia didesne itampa gaunama del beveik pilno maitinimo itampos isnaudojimo (PVM uzpildymas artimas 100%), tuo tarpu tradiciniu atveju su visais sinusais pries vienos fazes pika esancios dvi kitos fazes nepasiekia max amplitudes (butent todel ir negaunama max itampa), bet del tos pacios priezasties tos pacios dvi fazes savo PVM-ais "sukapoja" srove su mazesniu nei 100% uzpildymu, taigi ir akumas "mato" mazesne srove.
Kitaip tariant, nuo to kad kitaip sustumde fazes padidinsime itampa ant motoro, dyku watu is niekur neprisides.
Privaluma matau tik tame, kad tais 15% ar kiek ten galima sumazinti power-switchu max itampas. |
Tvermės dėsnio tikrai neneigiu. :) Taip, tranzistorius galima šerti 15% mažesne įtampa. Dar vienas iš privalumų yra mano jau minėta gaunama mažesnė variklio varža (priklauso su kuo lyginsim). Taip pat vienas privalumų - vienu metu persijungia tik vienas tranzistorius, kas sumažina energijos sąnaudas jų junginėjimui bei elektromagnetinį (ir garsinį) triukšmą. Taip pat vektorinė moduliacija yra labai tinkama multifaziams varikliams (daugiau nei 3 fazės), kur galima realizuoti kelias elektronines pavaras ir sukombinuoti žvėrišką sukimo momentą su didelėmis apsukomis. Bet tai jau atskira tema, kitų metų konkursui... :) |
|
|
|
|
![](/_sys/img/dot.gif) |
![](templates/elektronikalt/images/folder.gif) |
IX etapas. Universali trifazio variklio pavara |
Parašytas: 2010 11 16, 22:06 |
|
|
|
circuit rašo: |
Taip, varža mili omai. Jei grįžtant prie SVPWM, dar turėk minty kad SVPWM atveju srovė vienu metu teka ne dviem apvijom (kaip tai vyksta paprastuose valdikliuose), bet per visas tris (pirmu atveju Rb=R+R, antru Rb=R+R/2), taigi turim dar ir 25% mažesnius šiluminius nuostolius. |
Paprastuose valdikliuose kaip ir iprastame 3F tinkle srove irgi teka per visas tris apvijas.
Vienai fazei pasiekus maximuma, jos srove kaip tik po lygiai pasiskirsto per kitas dvi - taigi, gauname ta pati R+R/2.
Iseina, kad jokiu laimejimu del mazesniu silumos nuostoliu nebus.
circuit rašo: |
Turiu tokį daiktą, vadinamą "cycle analyst". Jis matuoja srovę, įtampą, greitį ir pateikia visą aktualią išvestinę informaciją ir statistiką. Gana stipriai pasiardžiau kol akumuliatorius pilnai išsikrovė. Statistiškai vidutinė galia buvo ~5.5kW. Apvijų temperatūra - kaip ir minėta. |
Gerai, informacijos apie naudota galia saltinis aiskus - reikes ir man kaip nors pabandyti nupusti kelis simtus W pro 0.xx mm tarpa tarp rotoriaus ir statoriaus:
(o gal geriau skyscio ten ipilti? )
circuit rašo: |
Ventiliatorius veikia taip pat kaip dulkių siurblyje: siurbia orą per variklio vidų (tarp statoriaus ir besisukančių magnetų), besisukantis ventiliatorius išsuka orą, kuris dėl didelės išcentrinės jėgos lekia į visus šonus ir taip paskui save traukia naują šaltą orą. Jei trumpai - turbina.
Kaip vaizdinė priemonė galėtų būti mano turima tokia vaizdo plokštė:
Prie maksimalios apkrovos ji srebia apie 300W (du GPU branduoliai). Ir tokios mažos turbinos pilnai užtenka temperatūrai palaikyti žemiau 80°C. |
Cia zymiai didesni tarpai oro srautui, ir specialiai jam suformuoti radiatoriai.
circuit rašo: |
Tvermės dėsnio tikrai neneigiu. Taip, tranzistorius galima šerti 15% mažesne įtampa. Dar vienas iš privalumų yra mano jau minėta gaunama mažesnė variklio varža (priklauso su kuo lyginsim). Taip pat vienas privalumų - vienu metu persijungia tik vienas tranzistorius, kas sumažina energijos sąnaudas jų junginėjimui bei elektromagnetinį (ir garsinį) triukšmą. Taip pat vektorinė moduliacija yra labai tinkama multifaziams varikliams (daugiau nei 3 fazės), kur galima realizuoti kelias elektronines pavaras ir sukombinuoti žvėrišką sukimo momentą su didelėmis apsukomis. Bet tai jau atskira tema, kitų metų konkursui... ![Smile](images/smiles/icon_smile.gif) |
Vienas tranzistorius?
Kada butent jis ten atseit persijungia?
As maniau, kad naudoti reikes aukstadazni PVM-a, jei jau norime gauti tikra sinusa tarp faziu.
Ar ten apie ji tik grazi teorija buvo? |
|
_________________ Elektroje stebuklų nebūna - būna blogi kontaktai!
"Aš čia, gyva!"
(durnyno SHIT'o vardas - Lietuva) |
|
|
|
![](/_sys/img/dot.gif) |
![](templates/elektronikalt/images/folder.gif) |
IX etapas. Universali trifazio variklio pavara |
Parašytas: 2010 11 16, 22:20 |
|
|
|
RVRSS rašo: |
Paprastuose valdikliuose kaip ir iprastame 3F tinkle srove irgi teka per visas tris apvijas.
Vienai fazei pasiekus maximuma, jos srove kaip tik po lygiai pasiskirsto per kitas dvi - taigi, gauname ta pati R+R/2.
Iseina, kad jokiu laimejimu del mazesniu silumos nuostoliu nebus. |
Kaip minėjau, priklauso su kuo lyginsim. Apie industrines pavaras aš nekalbu, turiu mintyje elektriniame transporte (ypač mėgėjiško ir vidutinio lygio) naudojamus keitiklius. O jie visi, beveik be išimčių, varo paprastas stačiakampes fazes, kur vienu metu veikia tik dvi apvijos, o trečioji "rūko" (kaba ore).
RVRSS rašo: |
Gerai, informacijos apie naudota galia saltinis aiskus - reikes ir man kaip nors pabandyti nupusti kelis simtus W pro 0.xx mm tarpa tarp rotoriaus ir statoriaus: |
Nereikia ironizuoti. :) Juk turiu gyvą įrodymą kad aušinimo jam pakanka. Arba gali galvoti kad to variklio naudingumas kokie 98%, rinkis kas labiau tikėtina. :) O beje tarp magnetų yra gana nemaži tarpai, sudarantys maždaug 40% perimetro.
RVRSS rašo: |
(o gal geriau skyscio ten ipilti? :roll: ) |
Laisvai. Prius variklis užpildytas tepalu. Iš principo turėtų pridėti nemažai nuostolių, bet nesigilinau kas ten kaip. Tik patį faktą teko girdėt (gal ir neteisybė, rankos nukirst neduosiu).
RVRSS rašo: |
circuit rašo: |
Tvermės dėsnio tikrai neneigiu. :) Taip, tranzistorius galima šerti 15% mažesne įtampa. Dar vienas iš privalumų yra mano jau minėta gaunama mažesnė variklio varža (priklauso su kuo lyginsim). Taip pat vienas privalumų - vienu metu persijungia tik vienas tranzistorius, kas sumažina energijos sąnaudas jų junginėjimui bei elektromagnetinį (ir garsinį) triukšmą. Taip pat vektorinė moduliacija yra labai tinkama multifaziams varikliams (daugiau nei 3 fazės), kur galima realizuoti kelias elektronines pavaras ir sukombinuoti žvėrišką sukimo momentą su didelėmis apsukomis. Bet tai jau atskira tema, kitų metų konkursui... :) |
Vienas tranzistorius?
Kada butent jis ten atseit persijungia?
As maniau, kad naudoti reikes aukstadazni PVM-a, jei jau norime gauti sinusa tarp faziu. :roll:
Ar ten apie ji tik grazi teorija buvo? |
Kai visos trys fazės moduliuojamos paprastu PWM, tranzistoriai persijunginėja maždaug tokiu algoritmu:
A: |_____||_____||_
B: |______||______||_
C: |____||____||_
Kitaip tariant PWM periodo metu yra momentas kai vienu metu persijungia visi trys pečiai.
SVPWM moduliacija atrodo taip:
A: |_____||_____||_
B: |_||_|
C: |___||___|
Laike nėra tokio momento kai visi (ar iš vis daugiau nei vienas) tranzistoriai persijungia vienu metu. |
|
|
|
|
![](/_sys/img/dot.gif) |
![](templates/elektronikalt/images/folder.gif) |
IX etapas. Universali trifazio variklio pavara |
Parašytas: 2010 11 16, 22:48 |
|
|
|
circuit rašo: |
Kaip minėjau, priklauso su kuo lyginsim. Apie industrines pavaras aš nekalbu, turiu mintyje elektriniame transporte (ypač mėgėjiško ir vidutinio lygio) naudojamus keitiklius. O jie visi, beveik be išimčių, varo paprastas stačiakampes fazes, kur vienu metu veikia tik dvi apvijos, o trečioji "rūko" (kaba ore). |
Cia tiesa sakant nelabai supratau apie "staciakampes fazes" (o kaip tada AD PVM-as ir sinusai su kuriais ir buvo lyginami alternatyviniai naujojo super-valdymo grafikai?), todel perkeliam tesini i gala prie grafiku.
circuit rašo: |
Nereikia ironizuoti. Juk turiu gyvą įrodymą kad aušinimo jam pakanka. Arba gali galvoti kad to variklio naudingumas kokie 98%, rinkis kas labiau tikėtina. |
Deja, ne vienas is siu variantu man neatrodo tinkamas.
Kas yra 500W telpantys delne isivaizduoju, o va kaip nupusti juos (dar ir pasislepusius viduje) iki 70^ - nelabai, matyt man tam vis dar fantazijos truksta.
circuit rašo: |
O beje tarp magnetų yra gana nemaži tarpai, sudarantys maždaug 40% perimetro. |
Cia jau rimtesnis ausinimo paaiskinimas.
circuit rašo: |
RVRSS rašo: |
(o gal geriau skyscio ten ipilti? ) |
Laisvai. Prius variklis užpildytas tepalu. Iš principo turėtų pridėti nemažai nuostolių, bet nesigilinau kas ten kaip. Tik patį faktą teko girdėt (gal ir neteisybė, rankos nukirst neduosiu). |
As irgi siuliau labai rimtai.
Reiketu tik pasirupinti labiau aptakia skystyje besisukancio rotoriaus forma, jei tai imanoma.
Siuo atveju nezinau ar pavyktu, bet aplamai turetu buti imanoma.
circuit rašo: |
Kai visos trys fazės moduliuojamos paprastu PWM, tranzistoriai persijunginėja maždaug tokiu algoritmu:
A: |_____||_
B: |______||_
C: |____||_
Kitaip tariant PWM periodo metu yra momentas kai vienu metu persijungia visi trys pečiai.
SVPWM moduliacija atrodo taip:
A: |_____||_____|
B: |_||_|
C: |___||___|
Laike nėra tokio momento kai visi (ar iš vis daugiau nei vienas) tranzistoriai persijungia vienu metu. |
Jei teisingai supratau (nesu tikras, nes bent jau antrasis grafikas akivaizdziai asimetriskas periodu tarpusavo poslinkio poziuriu), bet jei cia turima galvoje tai, kad patys AD PVM periodai antru atveju taip pat perstumti per trecdali kaip ir galutinai PVM kanalu suformuotos ZD isejimo itampos - tai kas tai trukdo padaryti bet kuriuo atveju, t.y. taip pat ir pirmu?
Toliau - kaip visgi yra tada su tom "staciakampem fazem"?
Ar lyginam AD PVM su AD super-PVM, ar ZD staciakampes fazes su AD super-PVM? |
|
_________________ Elektroje stebuklų nebūna - būna blogi kontaktai!
"Aš čia, gyva!"
(durnyno SHIT'o vardas - Lietuva) |
|
|
|
![](/_sys/img/dot.gif) |
![](templates/elektronikalt/images/folder.gif) |
IX etapas. Universali trifazio variklio pavara |
Parašytas: 2010 11 16, 23:18 |
|
|
|
RVRSS rašo: |
circuit rašo: |
Kaip minėjau, priklauso su kuo lyginsim. Apie industrines pavaras aš nekalbu, turiu mintyje elektriniame transporte (ypač mėgėjiško ir vidutinio lygio) naudojamus keitiklius. O jie visi, beveik be išimčių, varo paprastas stačiakampes fazes, kur vienu metu veikia tik dvi apvijos, o trečioji "rūko" (kaba ore). |
Cia tiesa sakant nelabai supratau apie "staciakampes fazes" (o kaip tada AD PVM-as ir sinusai su kuriais ir buvo lyginami alternatyviniai naujojo super-valdymo grafikai?), todel perkeliam tesini i gala prie grafiku.
circuit rašo: |
Kai visos trys fazės moduliuojamos paprastu PWM, tranzistoriai persijunginėja maždaug tokiu algoritmu:
A: |_____||_
B: |______||_
C: |____||_
Kitaip tariant PWM periodo metu yra momentas kai vienu metu persijungia visi trys pečiai.
SVPWM moduliacija atrodo taip:
A: |_____||_____|
B: |_||_|
C: |___||___|
Laike nėra tokio momento kai visi (ar iš vis daugiau nei vienas) tranzistoriai persijungia vienu metu. |
Jei teisingai supratau (nesu tikras, nes bent jau antrasis grafikas akivaizdziai asimetriskas periodu tarpusavo poslinkio poziuriu), bet jei cia turima galvoje tai, kad patys AD PVM periodai antru atveju taip pat perstumti per trecdali kaip ir galutinai PVM kanalu suformuotos ZD isejimo itampos - tai kas tai trukdo padaryti bet kuriuo atveju, t.y. taip pat ir pirmu?
Toliau - kaip visgi yra tada su tom "staciakampem fazem"?
Ar lyginam AD PVM su AD super-PVM, ar ZD staciakampes fazes su AD super-PVM? |
Atkreipk dėmesį kad mano gaminama elektroninė pavara yra skirta lengvajam transportui (mėgėjiško ir vidutinio lygio), nekalbu apie high-end Siemens sistemas.
Štai mano pristatymo filmukas: http://vimeo.com/16865126
Apie stačiakampes fazes kalbu 1:04. Tos nuožulnios fazių įtampos laiko atkarpos yra tas momentas kai apvija kaba ore (nuožulnumą suformuoja variklio bEMF). Kaip matai, visą laiką dirba tik dvi kurios nors apvijos, o trečioji kaba ore. Tai gali būti panaudota besensoriniam BLDC motoro valdymui, bet daugiau iš to naudos nulis.
Fazinio dažnio su PWM aš nelyginu, kalba eina tik apie pačią moduliaciją. Bet matau kad kalbėdamas apie PWM kartu įplaki ir fazinį dažnį. Abiem mano pateiktais atvejais dažnis yra PWM nešlio dažnis (mano atveju 16kHz).
Kad būtų šiek tiek aiškiau, pateiksiu paprasto sinusinio PWM ir SVPWM analogiją. Jeigu paprastas PWM atrodo taip:
A: |_____||_____|
B: |_||_|
C: |___||___|
Tai SVPWM atrodo taip:
A: |_____||_____|
B: |_||_|
C: |___||___|
Gali tai vadinti perstūmimu ar dar kažkaip, nežinau kaip suprantamiau paaiškint.
Grubiai tariant, paprasto PWM atveju visos trys fazės kažkuriuo vienu metu (kai persiverčia valdiklio taimeris) persijungia į nulį (arba vienetą, nesvarbu) o po to kiekvienai fazei priklausantį laiką pakaba toje būsenoje ir persiverčia atgal į pradinę.
SVPWM dirba kitaip. Įsivaizduok kad tavo laiko "pointeris" stovi ties antro pavyzdžio viduriu, o tada pradeda judėti į abi puses. Signalas išlaiko simetriją į abi puses. Sunku paaiškint. Bet esmė, kad nėra tokio laiko momento kai vienu metu persiverčia daugiau nei vienas galinio laipsnio petys. Iš tikro visą tai aš jau aiškinau Digix'ui anksčiau minėtame linke ir labai nemėgstu kartotis... Plačiau apie tai gali pasiskaityti čia:
http://circuit.lt/saugykla/elektronika/eBooks/Space-Vector%20PWM%20Using%20Hardware%20and%20Software%20Determined%20Switching%20Patterns.pdf
(grafikėliai 10 psl)
O kas tas PVM ir Super-PVM? Neteko susidurti su šitais terminais, prašau apšviesk, gal tada galėsiu pilnavertiškai atsakyti. |
|
|
|
|
![](/_sys/img/dot.gif) |
![](templates/elektronikalt/images/folder.gif) |
IX etapas. Universali trifazio variklio pavara |
Parašytas: 2010 11 16, 23:28 |
|
|
|
Del to super pwm RVRSS hiperbolizuoja(jis megejes pasiepti ), o reiktu sifruoti pilnai
Beje, klausimas, o cia viskas kaip suprantu skleidziama furje eilutemis ? Ir kiek minimaliai pakanka harmoniku SVPWM ? |
|
|
|
|
![](/_sys/img/dot.gif) |
![](templates/elektronikalt/images/folder.gif) |
IX etapas. Universali trifazio variklio pavara |
Parašytas: 2010 11 16, 23:45 |
|
|
|
kionig rašo: |
Beje, klausimas, o cia viskas kaip suprantu skleidziama furje eilutemis ? Ir kiek minimaliai pakanka harmoniku SVPWM ? |
Na ne, Furje eilučių čia nereikia, spektro neskaičiuoju. :)
Pačios eilutės naudojamos netiesiogiai - skaičiuojant trigonometrines funkcijas (sin(x), cos(x)).
Nelabai supratau klausimo apie harmonikas. Vienos fazės moduliuota įtampa (jei praleistume per ŽD filtrą) yra panaši į 1+3 harmoniką, bet vis tik ne tai. Tai tiesiog tokia ypatinga forma, kurias dvi perstūmus per 120° (atskiras fazes) ir sudėjus gaunama graži sinusoidė. Teoriškai, jei visi komponentai idealūs, variklio srovė turi tik vieną harmoniką - pirmą. T.y. yra tik viena fundamentali sinusoidė. Su spektro analizatoriumi matuodami srovę ant bet kurio variklio laido turėtume matyti tik vieną stulpelį plokštumoje (fazinio dažnio, kuris proporcingas variklio sukimosi greičiui). Na ir žinoma PWM nešlio (16kHz) ir jo harmonikas. Bet tai jau neišvengiama ir nieko bendro su pačiu moduliacijos principu neturi. |
|
|
|
|
![](/_sys/img/dot.gif) |
![](/_sys/img/dot.gif) |
![](templates/elektronikalt/images/folder.gif) |
IX etapas. Universali trifazio variklio pavara |
Parašytas: 2010 11 17, 01:36 |
|
|
|
circuit rašo: |
Atkreipk dėmesį kad mano gaminama elektroninė pavara yra skirta lengvajam transportui (mėgėjiško ir vidutinio lygio), nekalbu apie high-end Siemens sistemas. |
Tai as irgi apie ta pati, kad ne visi pristatyme uzdeklaruoti Hi-Endai cia is tikruju pasitvirtina , bent jau taip kaip as juos is pradziu supratau.
circuit rašo: |
Štai mano pristatymo filmukas: http://vimeo.com/16865126
Apie stačiakampes fazes kalbu 1:04. Tos nuožulnios fazių įtampos laiko atkarpos yra tas momentas kai apvija kaba ore (nuožulnumą suformuoja variklio bEMF). Kaip matai, visą laiką dirba tik dvi kurios nors apvijos, o trečioji kaba ore. Tai gali būti panaudota besensoriniam BLDC motoro valdymui, bet daugiau iš to naudos nulis. |
Na jei teisingai iziurejau ta brezinuka tai ten yra parodytos tos tamstos minetos ZD "staciakampes fazes" kur kiekviename pusperiodyje 2/3 laiko buna pastoviai ijungta max itampa o po to 1/3 laiko isjungta, sekanti pusperiodi vel tas pats tik su kitu poliskumu.
Tada nelabai aisku kam ten tu itampu virsuje parodytos tarsi AD moduliacijos liekanos, nes tokias ZD "staciakampes fazes" galima tiesiog suformuoti per ZD be jokiu AD moduliaciju - galbut cia taip per AD moduliacija reguliuojamos tu "staciakampiu faziu" virsuniu vidurkiniu itampu (t.y. ZD ekvivalento) amplitudes, bet tada kas trukdo jas papildomai sumoduliuoti iki normalaus sinuso?
Toliau - kas trukdo esant reikalui isvengti vienos fazes "kabojimo ore" (net ir su tokiomis "staciakampemis fazemis") pailginti itampos padavimo laika nuo 2/3 iki 9/10 arba 99/100?
circuit rašo: |
Fazinio dažnio su PWM aš nelyginu, kalba eina tik apie pačią moduliaciją. Bet matau kad kalbėdamas apie PWM kartu įplaki ir fazinį dažnį. Abiem mano pateiktais atvejais dažnis yra PWM nešlio dažnis (mano atveju 16kHz). |
E-e... kas cia iplaka fazini dazni?
Tai kur tada gaunasi tos tradicineje atsilikeliskoje sistemoje esancios ir cia tamstos sukritikuotos "staciakampes fazes", jei ne faziniame daznyje?
Nes kaip minejau turint AD moduliacija jokiais staciakampiais nesame apriboti, galime gauti grazius sinusus.
circuit rašo: |
Kad būtų šiek tiek aiškiau, pateiksiu paprasto sinusinio PWM ir SVPWM analogiją. Jeigu paprastas PWM atrodo taip:
A: |_____||_____|
B: |_||_|
C: |___||___|
Tai SVPWM atrodo taip:
A: |_____||_____|
B: |_||_|
C: |___||___|
Gali tai vadinti perstūmimu ar dar kažkaip, nežinau kaip suprantamiau paaiškint.
Grubiai tariant, paprasto PWM atveju visos trys fazės kažkuriuo vienu metu (kai persiverčia valdiklio taimeris) persijungia į nulį (arba vienetą, nesvarbu) o po to kiekvienai fazei priklausantį laiką pakaba toje būsenoje ir persiverčia atgal į pradinę.
SVPWM dirba kitaip. Įsivaizduok kad tavo laiko "pointeris" stovi ties antro pavyzdžio viduriu, o tada pradeda judėti į abi puses. Signalas išlaiko simetriją į abi puses. Sunku paaiškint. Bet esmė, kad nėra tokio laiko momento kai vienu metu persiverčia daugiau nei vienas galinio laipsnio petys. Iš tikro visą tai aš jau aiškinau Digix'ui anksčiau minėtame linke ir labai nemėgstu kartotis... Plačiau apie tai gali pasiskaityti čia:
http://circuit.lt/saugykla/elektronika/eBooks/Space-Vector%20PWM%20Using%20Hardware%20and%20Software%20Determined%20Switching%20Patterns.pdf
(grafikėliai 10 psl) |
Aisku, bet as nemanau kad tai yra revoliucinis patobulinimas - kaip jau issiaiskinome, esminiu energetiniu pavaros parametru tai nepagerina, tik antraeilius.
(kas aisku irgi neblogai)
circuit rašo: |
O kas tas PVM ir Super-PVM? Neteko susidurti su šitais terminais, prašau apšviesk, gal tada galėsiu pilnavertiškai atsakyti. |
Cia as lengvai apsirasiau - turejo buti zinoma PWM, ir atitinkamai SVPWM (cia tikrai kaip pastebejo kolega kionig buvo mano lengva ironija, na kaip jei parduotuve pavadinus shopu ji juk nuo to dar nepageres) |
|
_________________ Elektroje stebuklų nebūna - būna blogi kontaktai!
"Aš čia, gyva!"
(durnyno SHIT'o vardas - Lietuva) |
|
|
|
![](/_sys/img/dot.gif) |
|
![](http://www.elektronika.lt/_sys/img/box_ico.gif) |
Google paieška forume |
|
![](http://www.elektronika.lt/_sys/img/box_ico.gif) |
Naujos temos forume |
|
![](http://www.elektronika.lt/_sys/img/dot.gif) |
FS25 Tractors
Farming Simulator 25 Mods,
FS25 Maps,
FS25 Trucks |
![](http://www.elektronika.lt/_sys/img/dot.gif) |
ETS2 Mods
ETS2 Trucks,
ETS2 Bus,
Euro Truck Simulator 2 Mods
|
![](http://www.elektronika.lt/_sys/img/dot.gif) |
FS22 Tractors
Farming Simulator 22 Mods,
FS22 Maps,
FS25 Mods |
![](http://www.elektronika.lt/_sys/img/dot.gif) |
VAT calculator
VAT number check,
What is VAT,
How much is VAT |
![](http://www.elektronika.lt/_sys/img/dot.gif) |
LEGO
Mänguköök,
mudelautod,
nukuvanker |
![](http://www.elektronika.lt/_sys/img/dot.gif) |
Thermal monocular
Thermal vision camera,
Night vision ar scope,
Night vision spotting scope |
![](http://www.elektronika.lt/_sys/img/dot.gif) |
FS25 Mods
FS25 Harvesters,
FS25 Tractors Mods,
FS25 Maps Mods |
![](http://www.elektronika.lt/_sys/img/dot.gif) |
Dantų protezavimas
All on 4 implantai,
Endodontija mikroskopu,
Dantų implantacija |
![](http://www.elektronika.lt/_sys/img/dot.gif) |
FS25 Mods
FS25 Maps,
FS25 Cheats,
FS25 Install Mods |
![](http://www.elektronika.lt/_sys/img/dot.gif) |
GTA 6 Weapons
GTA 6 Characters,
GTA 6 Map,
GTA 6 Vehicles |
|
![Reklama](http://www.elektronika.lt/_sys/img/rrr2.gif)
|
![Reklama](http://www.elektronika.lt/_sys/img/rrr1.gif) |